- Luká
- <
- 4
- >

4
Shaytán Issáyá chakkásit
(Mattá 4:1–11; Markás 1:12–13)
1 Issá, Pákén Ruhá sarréch cha Ordonay kawrá per tarret. Pákén Ruh dém ap gyábáná áiay rahshón*4:1 Rahshón, bezán rahbar, sarók, rahdarbar. but. 2 Ódá Shaytáná Issá tán chell róchá chakkáset.†4:2 Chakkásag, bezán ázmáesh kanag, emtehán gerag. Á róchán áiá hecch waráké nawárt. Wahdé á róch halás butant, gozhnag but. 3 Shaytáná gwasht: “Agan taw Hodáay Chokk ay, gorhá é sengá begwash nagané bebit.” 4 Issáyá passaw dát: “Pákén Ketábá nebisag butag: Mardom tahná pa nán zendaga nabit.”‡4:4 Mussáay Wáz 8:3.
5 Gorhá Shaytáná á, borzén jágahéá bort o pa yakk damáné donyáay sajjahén bádsháhi pésh dáshtant o 6 gwashti: “Man esháni sajjahén wák§4:6 Wák, bezán zór, tákat. o ehtiár*4:6 Ehtiár, bezán masteri, kodrat, zór. o shán o shawkatá tará dayán, chéá ke é maná dayag butagant o man harkasá belóthán, dayánesh. 7 Gorhá agan taw maná sojdah bekanay, é sajjahén taiga bant.” 8 Issáyá passaw dát: “Pákén Ketábá nebisag butag: wati Hodáwandén Hodáay parasteshá bekan o tahná hamáiay hezmatá bekan.”†4:8 Mussáay Wáz 6:13.
9 Gorhá Shaytáná Issá Urshalimá bort, mazanén parasteshgáhay borzterén jágahá óshtárént o gwashti: “Agan taw Hodáay Chokk ay gorhá watá cha edá jahlá dawr beday. 10 Chéá ke nebisag butag:
Hodá pa tai negahpániá wati préshtagán hokma kant‡4:10 Zabur 91:11. o
11 á tará wati dastáni delá dárant
ke tai pád dhókéá malaggit.”§4:11 Zabur 91:12.
12 Issáyá passaw dát: “Pákén Ketáb chosh ham gwashit: Wati Hodáwandén Hodáyá ázmáesh makan.”*4:12 Mussáay Wáz 6:16.
13 Shaytáná, wahdé wati sajjahén chakkás†4:13 Chakkás, bezán ázmáesh, emtehán. halás kortant, Issái pa dega sharterén wahd o móhéá‡4:13 Móh, bezán wahd, porsat, mókal, wár o gég. esht o shot.
Cha Náserahá Issáay dar kanag
14 Gorhá Issá gón Pákén Ruhay zór o wáká Jalilá per tarret. Áiay nám o tawár sajjahén damagá sheng but. 15 Issáyá áyáni kanisaháni§4:15 Kanisah, bezán Yahudiáni parasteshgáh. tahá tálima dát o sajjahén mardomán á satá kort o sárhát.*4:15 Sárháyag, bezán satá kanag.
16 Gorhá Issá Náserahá shot, hamódá ke rostag o mazan butagat. Shabbatay róchá†4:16 Shabbatay róch hamá Shambeh ent, bezán Yahudiáni kár nakanagay róch. wati hél o ádatay padá kanisahá átk. Ódá pa wánagá óshtát. 17 Eshayá Nabiay Ketábesh áiay dastá dát. Anchosh ke áiá tumár‡4:17 Tumár hamá ketábána gwashant ke kwahnén zamánagá ták yá póstáni sará nebisag o gerd gerdá patáyag butagant. pach kort, hamá bahri dar gétk ke ódá nebeshtah at:
18 “Hodáwanday Ruh gón man gón ent,
parchá ke áiá maná rógen per moshtag§4:18 Rógen per moshag, bezán pa káréá gechén kanag o wák o twán dayag. Esráiliáni kerrá rógen per moshag bádsháh o mazanén dini péshwáyáni gechén kanagay rasmé butag. “Masihay” labzay máná “rógen per moshtagén” ent.
ke garib o nézgárán wasshén mestágé bedayán,
maná démi dátag ke bandigán ázátiay basháratá bedayán o
pa kórán bináiay mestágá berasénán,
zolm ámáchán*4:18 Ámách, bezán dochár, shekár.berakkénán o
19 Hodáwanday rahmatay sálay basháratá bedayán.”†4:19 Eshayá Nabiay Ketáb 61:1–2, Láwián 25:10.
20 Padá Issáyá tumár pétk, kanisahay hezmatkáray dastá dát o nesht. Kanisahay sajjahén mardom áiay némagá cháragá atant. 21 Issáyá gón áyán gwasht: “Maróchi gón shomay gósh dáragá, Pákén Ketábay é nebeshtahay rásti pakká o sarjam but.” 22 Harkasá pa áiá sharrén gwáhié dát o sajjahén mardom cha áiay delkasshén habarán hayrán o habakkah mantant. Gwashtesh: “É hamé Issopay chokk naent?” 23 Issáyá gón áyán gwasht: “Man deljam án shomá é batalá pa mana kárét ke agan taw tabibé ay, gorhá pésará watá dráh bekan. Shomá maná gwashét ke hamá mójezah ke má eshkotag taw Kaparnáhumá kortagant, áyán edá wati shahr o hankéná ham bekan.” 24 Wati habari démá bort o gwashti: “Shomárá rásténa gwashán, hecch nabi wati shahr o hankéná mannaga nabit. 25 Deljam bebét ke Elyás nabiay zamánagá, wahdé tán say sál o némá ásmánay dap band but o sajjahén molká mazanén dhokkálé‡4:25 Dhokkál, bezán kaht, hoshksáli. kapt, Esráilá bázén janózámé hastat. 26 Bale Elyás cha áyán yakkéay kerrá ham ráh dayag nabut, tahná Saydunay damagá Sáreptahay shahrá yakk janózáméay kerrá rawán dayag but. 27 Hamé paymá Elishá nabiay zamánagá Esráilá bázéné garray§4:27 Asligén Yunáni zobánay labz, pa syahgarr o bag o sohrbád o pa dega tahr tahrén pósti nádráhián kár bandaga bit. nádráhiá geptagat, bale yakké ham dráh nabut. Tahná Nómán rakket*4:27 Rakkag, bezán neját rasag, bacchag. ke Suriahay mardomé at.”
28 Cha é habaráni eshkonagá, kanisahá neshtagén mardom zahr geptant. 29 Pád átkant o Issáesh télánk dayán cha shahrá dar kort o hamá kóhay sará bort ke ódá shahr ábád at, tánke cha kóhay kalánthagá jahlá dawri bedayant. 30 Bale Issá cha mardománi tahá gwast o wati ráhi gept o shot.
Jennay kasshag
(Markás 1:21–28)
31 Randá, Issá Kaparnáhumá shot ke Jalilay damagay shahré o Shabbatay róchá mardomi tálim dátant. 32 Issáay tálimáni gósh dárók cha áiay habaráni eshkonagá hayrán butant, chéá ke áiá gón wák o ehtiár gapp o trána kort.
33 Kanisahay tahá yakk mardéá ke áiá palitén ruhé, bezán jenné per at, kukkár kanáná gwasht: 34 “Oo Issá Náseri! Tará may kárá che kár ent? Átkagay ke márá gár o bégwáh bekanay? Mana zánán taw kay ay, taw Hodáay gechén kortagén hamá Pákén ay.” 35 Issáyá jenn hakkal dát o gwashti: “Wati dapá bedár o é mardá yalah day!” Jenná mardománi démá á mard zeminá dawr dát o anchosh dar átk ke á mardá hecch noksáné naraset.
36 Cha é kárá sajjahén mardom hayrán butant o watmánwatá gwashtesh: “É chónén habaré? Gón wák o ehtiáré jennán hokma dant o á ham mardomán yalaha kanant.” 37 Gorhá kerr o gwaray sajjahén jágahán Issáay nám o tawár sheng but.
Drahbakshi o Hodáay kolaw
(Mattá 8:14–17; Markás 1:29–39)
38 Issá cha kanisahá dar kapt o Shamunay lógá shot. Shamunay wassig trondén tapéá geptagat. Shamunay lógay mardomán pa áiay dráh kanagá gón Issáyá dazbandi kort. 39 Issá shot, áiay kashá óshtát o tapi hakkal dát. Áiay tap sest. Á, damáná pád átk o áyáni hezmat kanagá lagget.
40 Rónenday wahdá, mardomán har dhawlén nádráh Issáay kerrá áwort o áiá nádráháni sará dast per mosht o dráh kortant. 41 Jenn cha bázén mardoméá dar átkant o kukkár kanáná gwashtesh: “Taw Hodáay Chokk ay.” Bale Issáyá hakkal dát o gappá naeshtant, chéá ke áyána zánt ke á, Masih ent.
42 Wahdé róch but, Issá gestá†4:42 Gestá, bezán yakk kerr, dur. o panáhén jágahéá shot. Mardom áiay shóházá atant o wahdé áyán Issá dist, gwashtesh: “Gón má bejall‡4:42 Jallag, bezán dárag, óshtag, mánag. o márá yalah maday.” 43 Issáyá gwasht: “Maná Hodáay bádsháhiay mestág á dega shahrán ham rasénagi ent, chéá ke Hodáyá maná pa hamé kárá ráh dátag.” 44 Gorhá Yahudiahay kanisahán wasshén mestágay jár janagay kári démá bort.

- Luká
- <
- 4
- >

*4:1 4:1 Rahshón, bezán rahbar, sarók, rahdarbar.

†4:2 4:2 Chakkásag, bezán ázmáesh kanag, emtehán gerag.

‡4:4 4:4 Mussáay Wáz 8:3.

§4:6 4:6 Wák, bezán zór, tákat.

*4:6 4:6 Ehtiár, bezán masteri, kodrat, zór.

†4:8 4:8 Mussáay Wáz 6:13.

‡4:10 4:10 Zabur 91:11.

§4:11 4:11 Zabur 91:12.

*4:12 4:12 Mussáay Wáz 6:16.

†4:13 4:13 Chakkás, bezán ázmáesh, emtehán.

‡4:13 4:13 Móh, bezán wahd, porsat, mókal, wár o gég.

§4:15 4:15 Kanisah, bezán Yahudiáni parasteshgáh.

*4:15 4:15 Sárháyag, bezán satá kanag.

†4:16 4:16 Shabbatay róch hamá Shambeh ent, bezán Yahudiáni kár nakanagay róch.

‡4:17 4:17 Tumár hamá ketábána gwashant ke kwahnén zamánagá ták yá póstáni sará nebisag o gerd gerdá patáyag butagant.

§4:18 4:18 Rógen per moshag, bezán pa káréá gechén kanag o wák o twán dayag. Esráiliáni kerrá rógen per moshag bádsháh o mazanén dini péshwáyáni gechén kanagay rasmé butag. “Masihay” labzay máná “rógen per moshtagén” ent.

*4:18 4:18 Ámách, bezán dochár, shekár.

†4:19 4:19 Eshayá Nabiay Ketáb 61:1–2, Láwián 25:10.

‡4:25 4:25 Dhokkál, bezán kaht, hoshksáli.

§4:27 4:27 Asligén Yunáni zobánay labz, pa syahgarr o bag o sohrbád o pa dega tahr tahrén pósti nádráhián kár bandaga bit.

*4:27 4:27 Rakkag, bezán neját rasag, bacchag.

†4:42 4:42 Gestá, bezán yakk kerr, dur.

‡4:42 4:42 Jallag, bezán dárag, óshtag, mánag.

© 2016 WBT